Európsky parlament je jednou z najdôležitejších inštitúcií Európskej únie. Prečítajte si o ňom všetky dôležité informácie – čo to je, aké je jeho sídlo, počet poslancov, jeho históriu, fungovanie a kedy sú Eurovoľby.
Európsky parlament
Európsky parlament je zákonodárny orgán Európskej únie. Jeho poslanci sú volení priamou všeobecnou voľbou na obdobie piatich rokov. Najbližšie sa konajú Eurovoľby vo všetkých členských štátoch začiatkom júna.
V článku nájdete
Čo je európsky parlament
Európsky parlament je jednou z hlavných inštitúcií Európskej únie (EÚ) a slúži ako jej legislatívny orgán. Parlament je zložený z poslancov, ktorí sú volení priamo občanmi členských štátov EÚ každých päť rokov.
Je to jediný priamo volený orgán v rámci EÚ a jeho úloha je kľúčová v procese tvorby európskej legislatívy.
Európsky parlament sídlo
Štrasburg európsky parlament, Brusel a Luxembursko sú jeho sídlami. V Štrasburgu sa koná 12 mesačných plenárnych zasadnutí, vrátane zasadnutia o rozpočte. Dodatočné plenárne zasadnutia sa odohrávajú v Bruseli. Generálny sekretariát Európskeho parlamentu sídli v Luxembursku.
![Európsky parlament - čo to je, sídlo, história, ako funguje a voľby 2 Európsky parlament sídlo](https://stavkynavolby.sk/wp-content/uploads/2024/05/Europsky-parlament-sidlo.jpg)
Európsky parlament počet poslancov
Parlament tvorí dokopy 705 europoslancov volených v 27 členských štátoch EÚ. Kreslá do EP na základe počtu obyvateľov každého členského štátu. Jedná sa však o zostupnú proporcionalitu – žiadna krajina nemôže mať menej než 6, ale ani viac ako 96 poslancov.
Európsky parlament poslanci a ich celkový počet nesmie byť väčší ako číslo 750 (plus jeho predsedníčka resp. predseda).
História EP
História Európskeho parlamentu začala v roku 1952, keď bol založený ako Spoločné zhromaždenie Európskeho spoločenstva uhlia a ocele (ESUO). Toto zhromaždenie bolo konzultatívnym orgánom, ktorý pozostával z 78 členov menovaných národnými parlamentmi.
Kľúčové miľníky histórie európskeho parlamentu
- 1958: S vytvorením Európskeho hospodárskeho spoločenstva (EHS) a Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (EURATOM) sa zhromaždenie premenovalo na Európske parlamentné zhromaždenie. Počet členov sa zvýšil na 142.
- 1979: Sa konali prvé priame voľby do Európskeho parlamentu. Toto posilnilo demokratickú legitimitu parlamentu a počet poslancov sa zvýšil na 410.
- 1986: Jednotný európsky akt posilnil legislatívne a kontrolné právomoci parlamentu, najmä v oblasti vnútorného trhu.
- 1992: Maastrichtská zmluva oficiálne premenovala Európske parlamentné zhromaždenie na Európsky parlament a ďalej rozšírila jeho legislatívne právomoci, vrátane spolurozhodovacieho postupu s Radou EÚ.
- 1997: Amsterdamská zmluva rozšírila spolurozhodovací postup na ďalšie oblasti a posilnila úlohu parlamentu v procese schvaľovania nových členov Európskej komisie.
- 2009: Lisabonská zmluva, ktorá nadobudla platnosť v decembri 2009, ďalej posilnila právomoci Európskeho parlamentu, urobila z neho spoluzákonodarcu v takmer všetkých oblastiach politiky EÚ a zvýšila počet jeho členov na 751.
Európsky parlament sa postupne vyvinul z konzultatívneho zhromaždenia na plnohodnotného zákonodarcu s významným vplyvom na legislatívny proces EÚ a kontrolu jej inštitúcií. Dnes má parlament 705 poslancov, ktorí sú volení občanmi členských štátov každých päť rokov.
Ako funguje európsky parlament
Európsky parlament je jednou z hlavných inštitúcií Európskej únie a funguje ako legislatívny orgán reprezentujúci občanov členských štátov EÚ.
Poslanci Európskeho parlamentu sú volení priamymi voľbami každých päť rokov. Počet poslancov z jednotlivých členských štátov závisí od veľkosti populácie každého štátu.
Poslanci sa v parlamente zoskupujú do politických frakcií podľa svojej politickej orientácie, pričom medzi hlavné frakcie patria Európska ľudová strana (EĽS), Progresívna aliancia socialistov a demokratov (S&D), Renew Europe a Európski konzervatívci a reformisti (EKR).
Parlament je rozdelený aj do viacerých stálych výborov, ktoré sa špecializujú na rôzne oblasti politiky, ako napríklad zahraničné veci, životné prostredie alebo hospodárske a menové veci. Tieto výbory pripravujú a prerokúvajú legislatívne návrhy.
Funkcie EP
Európsky parlament (EP) má niekoľko kľúčových funkcií vrámci Európskej únie. Medzi ne patrí legislatívna, rozpočtová, kontrolná a medzinárodná funkcia.
Legislatívna funkcia
Jednou z hlavných funkcií Európskeho parlamentu je prijímanie legislatívy. Spolu s Radou EÚ tvorí EP dvojkomorový legislatívny systém EÚ. Vďaka tomu parlament môže navrhovať, meniť a prijímať legislatívne akty. Európska komisia navrhuje nové zákony, ktoré potom prechádzajú procesom schvaľovania v parlamente a Rade.
Rozpočtová funkcia
Európsky parlament zohráva dôležitú úlohu pri schvaľovaní a kontrole rozpočtu EÚ. Každoročne schvaľuje ročný rozpočet EÚ, čím ovplyvňuje, ako sa budú finančné prostriedky Únie rozdeľovať a používať. EP má tiež právo kontrolovať, ako sa s európskymi fondami zaobchádza.
Kontrolná funkcia
EP vykonáva dohľad nad činnosťou ostatných inštitúcií EÚ, najmä Európskej komisie. Poslanci parlamentu môžu klásť otázky Komisii a Rade a požadovať vysvetlenia týkajúce sa ich politiky a činnosti. V prípade nespokojnosti s činnosťou Komisie môže parlament vysloviť nedôveru Komisii, čo by znamenalo jej odstúpenie.
EP taktiež vykonáva kontrolu nad implementáciou európskej legislatívy v členských štátoch.
Medzinárodná a rozširovacia funkcia
EP musí schváliť všetky medzinárodné dohody, ktoré EÚ uzatvára, vrátane obchodných dohôd a zmlúv o pristúpení nových členských štátov. Taktiež udržuje vzťahy s krajinami mimo EÚ a inými medzinárodnými organizáciami.
Demokratická kontrola a zastúpenie občanov
EP je jedinou priamo volenou inštitúciou EÚ, ktorá zabezpečuje, že hlas občanov je zohľadnený pri tvorbe európskej legislatívy a politík. Poslanci parlamentu sú volení každých päť rokov a zastupujú rôzne politické frakcie, čo odráža široké spektrum politických názorov v členských štátoch.
Európsky parlament voľby
Voľby európsky parlament sa uskutočnili vo všetkých členských štátoch od 6. do 9. júna 2024. Na Slovensku prebehli presne v sobotu 8. júna.
💡TIP: Pre viac informácií o tom, ako voliť v Eurovoľbách, si pozrite volebný manuál.
Slovensko v Európskom parlamente
Slovensko zastupuje vo volebnom období 2019.2024 dokopy 14 europoslancov. Pozrite si ich aktuálny zoznam aj s informáciami v tabuľke.
Europoslanec | Slovenská politická strana | Frakcia v EP | Výbor v EP |
---|---|---|---|
Eugen Jurzyca | SAS | EKR | Výbor pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa (IMCO) |
Michal Wiezik | PS | Renew Europe | Výbor pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín (ENVI), Výbor pre petície (PETI) |
Martin Hojsík | PS | Renew Europe | Podpredseda Európskeho parlamentu, člen výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín (ENVI), člen výboru pre práva žien a rodovú rovnosť (FEMM) |
Jozef Mihál | Nezávislý – zvolený na kandidátke PS | Renew Europe | Výbor pre zamestnanosť a sociálne veci (EMPL) |
Vladimír Bilčík | Nezávislý – zvolený na kandidátke PS | EĽS | Výbor pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (LIBE). Zároveň je predsedom delegácie pri Parlamentnom výbore pre stabilizáciu a pridruženie EÚ – Čierna Hora |
Lucia Ďuriš Nicholsonová | Nezávislá – zvolená na kandidátke SAS | Renew Europe | Výbor pre zamestnanosť a sociálne veci (EMPL), Výbor pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (LIBE) |
Róbert Hajšel | Nezávislý – zvolený na kandidátke SMER-SD | S&D | Výbor pre priemysel výskum a energetiku (ITRE) |
Monika Beňová | SMER-SD | Nezaradená | Výbor pre kontrolu rozpočtu (CONT) |
Katarína Roth Neveďalová | SMER-SD | Nezaradená | Výbor pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka (AGRI) |
Miriam Lexmann | KDH | EĽS | Výbor pre zahraničné veci (AFET), Výbor pre zamestnanosť a sociálne veci (EMPL) |
Ivan Štefanec | KDH | EĽS | Výbor pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa (IMCO) |
Peter Pollák | Slovensko | EĽS | Výbor pre kultúru a vzdelávanie (CULT) |
Miroslav Radačovský | Slovenský PATRIOT – zvolený na kandidátke Kotlebovci ĽSNS | Nezaradený | Výbor pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa (IMCO) |
Milan Uhrík | Republika – zvolený na kandidátke Kotlebovci ĽSNS | Nezaradený | Výbor pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (LIBE) |
Zdroje: minv.sk, elections.europa.eu, wikipedia.org, europarl.europa.eu